Soubor:MigraeneMitAura.png

Klinický obraz
Jde o onemocnění charakterizované intermitentními záchvaty bolesti hlavy s vegetativním doprovodem. Projevuje se záchvatovitou často jednostrannou bolestí s přítomností fotofobie a fonofobie, provázena nauzeou, často i s poruchami vidění, kdy je přitom jinak neurologické vyšetření v normě, před záchvatem je často aura. Bolest trvá hodiny až dny, s maximem obv. po 1–2 hodinách. Charakterickické jsou opakované podobné ataky v osobní anamnéze, často též rodinná zátěž.
 * Frekvence může být několikrát týdně nebo měsíčně, někdy jen sporadicky.
 * Prevalence v populaci je asi 3 %, výskyt u žen je třikrát častější než u mužů.

Klinický obraz: Etiologie migrény:
 * Po ránu tepající bolest v polovině hlavy provázená nauzeou až zvracením, světloplachostí a přecitlivělostí na zvuky.
 * Příležitostně předchází dysforická či euforická prodromální fáze nebo vegetativní příznaky jako pocení, průjem, tachykardie, nebo jiné neurologické fokální příznaky.
 * Ve 20 % začíná vizuálními projevy (světelné záblesky nebo třpytivé skotomy).
 * idiopatická;
 * trvalý špatně zvládaný stres, námaha, cestování (změny rytmu a bdění), strach;
 * vysazení zátěže (tzv. "víkendová" migréna);
 * hormonální antikoncepce, menstruace;
 * čokoláda, sýry, alkohol;
 * dotek spouštěcích zón.

Dělení
Migrénu rozlišujeme: CAVE: zvl. případy – tzv. basilární migréna, retinální migréna, oftalmoplegická migréna.
 * bez aury (85–90 %),
 * s aurou (10–15 %) – objevují se i neurologické příznaky jako skotomy, senzorické poruchy, hemianopsie, dysfázie, závratě, ataxie, hemiparéza.

Diagnostika

 * Podrobná anamnéza, pečlivé fyzikální vyšetření (neurologické výpadky),
 * při nejasnostech – k neurologovi, vyšetření CT (k vyloučení intrakraniální expanze).
 * Diferenciální diagnostika
 * Diferenciální diagnostika chronických primárních (funkčních) bolestí hlavy.

Terapie

 * Akutní terapie – zajistit ochranu před drážděním – pobyt v temné tiché místnosti.
 * terapie lehkých záchvatů:
 * antiemetika:
 * metoclopramid 10–20 mg p.o., po 15–30 min opakovat;
 * domperidon 10 mg (dětem), 20–30 mg (dospělí);
 * analgetika:
 * kyselina acetylsalicylová (ASA) 500 mg p.o. (šumivé tbl., event. i.v.);
 * paracetamol 500–1000 mg p.o. event. supp.;
 * ibuprofen 400–600 mg p.o. (event.),
 * terapie středně těžkých až těžkých záchvatů:
 * první volba:
 * metoclopramid supp. 10 mg (v ČR není) event. opakovat á 15–30 min,
 * ergotamintartarát max 3 mg na ataku, resp. 6 mg týdně,
 * při těžkých záchvatech se zvracením je potřeba parenterální terapie – za kontroly:
 * metoclopramid 1 amp. 10 mg i.v.,
 * kyselina acetylsalicylová 1000 mg i.v.,
 * dihydroergotamin (v ČR není dostupný i.v. – jen jako nosní spray nebo p.o. roztok),
 * alternativně – triptany:
 * sumatriptan 25–100 mg p.o. event. 6mg s.c. autoinjektorem 25 mg rektálně event. 20mg nazálně – účinek jen cca 12–24 hod, NÚL závrať a únava,
 * zolmitriptan 2,5–5 mg p.o. nebo 2,5 sublingválně nebo 5 mg nosní spray,
 * CAVE: jsou kontraindikovány při ICHS, hypertenzi, AP, IM, Raynaudově syndromu, ischemické chorobě tepen, při těhotenství a kojení, NEPODÁVAT nikdy při migréně s neurologickými výpadky kombinaci sumatriptan s ergotaminovým derivátem,
 * terapie status migrenosus – v nemocnici... odeslat k hospitalizaci.

Prevence
Vždy při jisté diagnóze postupně zvyšovat dávku léku až do dosažení efektu – úspěch lze posoudit teprve za 2–3 měsíce pravidelného užívání léků. Pokud dobře účinkují lze je po 6–9 měsících užívání pozvolna vysadit a následující 2–3 měsíce sledovat spontánní průběh.
 * Preventivně nasazujeme
 * betablokátory (BB) – metipranolol 3 denně × 10–40 mg p.o. – ojediněle i vyšší dávku (kontraidikací je pokles TK a P),
 * alternativně lze podat: blokátory kalciových kanálů (BKK), antagonisty serotoninu (pizotifen 3×0,5 mg denně p.o.) a postupně zvyšovat dávku (kontraindikací je únava, nárůst hmotnosti, deprese).

Prevence selhává obvykle při chybné diagnóze (např. BB neúčinkuje u tenzních cefaley), při nesprávném dávkování, při příliš vysoké úvodní dávce (objeví se nežádoucí účinky a pacient lék vysadí), při současném abúzu analgetik a jiných antimigrenózních léků.

Lze i doporučení přírodní medicíny.

Úprava životního stylu
Multifaktoriální podmínění vzniku migrény (genetické faktory, zevní a vnitřní spouštěče) nutí také k terapeutickému působení ve více směrech:
 * vyřadit známé spouštěče – např. alkohol; vést záznam – deník bolestí hlavy k identifikaci spouštěčů;
 * pravidelná životospráva a relaxační cvičení – např. Jacobsonova svalová relaxace nebo autogenní trénink;
 * při výskytu neurologických příznaků – odeslat k neurologickému vyšetření.

Prognóza
Migréna u dětí mizí v 50 % po dosažení puberty.

Migréna dospělých začíná u žen obv. v pubertě, u mužů mezi 20.–30. rokem. Průběh je variabilní. V těhotenství se u 80 % žen zlepšuje, 10 % zhoršuje a 10 % nemění.

Související články

 * Bolest hlavy navozená léky/PGS (VPL)
 * Tenzní bolest hlavy/PGS (VPL)
 * Bolesti hlavy/PGS (VPL)
 * Cluster headache/PGS (VPL)
 * Neuralgie trigeminu/PGS (VPL)