Occupational peripheral nerve damage

Toxic damage

 * toxická neuropatie
 * typický charakter – symetrická, senzorimotorická, distální polyneuropatie
 * první jsou postižena vlákna senzitivní, protože jejich těla jsou v ggl. spinale, tedy mimo hematoencefalickou bariéru a jsou tedy poškozovány také
 * distální je to proto, že trpí nejvíce část neuronu, která je nejdále od centra regenerace (tedy od buněčného těla)
 * navíc čím je axon delší, tím je náchylnější k poškození → proto jsou hlavní příznaky na DK

Příznaky

 * senzitivní – parestézie, mravenčení, …, hlavně na DK akrálně, hlavně v noci, snížení či vymizení reflexů – první mizí ty distální (reflex achilovy šlachy)
 * až později vznikají motorické poruchy – typická je peroneální paréza (nezvedá špičku nohy)

Vyšetření

 * EMG (n. suralis, n. tibialis)

Noxy

 * olovo, rtuť
 * organická rozpouštědla – sirouhlík, hexan, trichloretylén, akrylamid, PCB

Dif. dg

 * příznaky jsou silně nespecifické
 * hlavně – alkoholická polyneuropatie (vyšetříme GMT, CDT – karbohydrátdeficientní transferin)
 * diabetická, paraneoplastická (hlavně ca plic, ovaria, hematogenní)
 * jak u DM tak u tumorů může být polyneuropatie první příznak nemoci → při výskytu polyneuropatie na to musíme myslet

Léčba

 * vyřazení z expozice, vitaminy B1, B6, B12, E, vazoaktivní látky, nootropika, při bolestech – antiepileptika

Poškození z přetěžování
ostatní jsou vzácné
 * úžinové syndromy
 * 80 % z nich zaujímá syndrom karpálního tunelu, pak je častý syndrom kubitálního tunelu
 * na DK – n. peroneus – útlak při průchodu za hlavičkou fibuly, při práci v podřepu či vkleče
 * n. tibialis – útlak v tarzálním tunelu (při průchodu za vnitřním kotníkem)
 * při častém stoupání na špičky – baletky (poškození nervu tahem), žokejové (vzpínání ve třmenech), malíři pokojů (na štaflích)

Syndrom karpálního tunelu

 * v karpálním tunelu dojde k nějaké expanzi – má dvě hlavní etiologie
 * endogenní – hormonální změny (syndrom se projeví oboustranně), záněty (tendovaginitidy, …) a metabolické změny
 * exogenní – posttraumatické, z manuální práce
 * jenom ty exogenní jsou uznávány jako NzP!!!
 * nejčastější skupiny činností vedoucí k syndromu:
 * těžká fyzická práce, kontrakce flexorů (kladivo, těžká břemena)
 * stereotypní opakování flexe a extenze prstů (dříve u dojiček krav, hudebníci, práce na počítači)
 * jemné práce při sevření prstů (hodináři, jemní mechanici)
 * přímý tlak na zápěstí (zubaři, práce s nůžkami)


 * subjektivní příznaky:
 * první příznaky – ranní tupost v prstech
 * pak je 2. fáze – noční parestézie
 * 3. fáze – denní parestézie – hlavně při práci s rukama nad hlavou (třeba držení se madla v MHD)
 * 4. fáze – neobratnost drobných pohybů


 * objektivní nález – poruchy citlivosti – posuzujeme je na 2. prstu (porovnáváme čití na bříšku 2. a 5. prstu)
 * motorický defekt vzniká později – hlavně atrofuje m. abductor pollicis brevis
 * prokážeme příznakem svíčky – ruka dlaní vzhůru, palec trčí nahoru, tlačíme ho do dlaně, sledujem jeho odpor
 * vzniklá atrofie tohoto svalu dělá takovou jamku laterálně na thenaru
 * čití na thenaru je normální (subkutánní větev vychází z n. medianus ještě před vstupem do tunelu!!!)
 * vzniká pseudoneurom n. mediani – vřetenovité ztluštění nervu – jak se tam díky útlaku hromadí axonoplasma
 * provokační testy – Tinelův příznak – poklep kladívkem na retinakulum vyvolá parestézie
 * hyperflexe zápěstí udělá totéž
 * laboratorní objektivizace – ENG (elektroneurografie) – bude normální rychlost vedení axonem na předloktí a v dlani, v tunelu je zpomalení

Dif. dg

 * syndrom pronator teres (útlak medianu proximálně na předloktí), kořenový syndrom C6, cervikobrachiální syndrom

Léčba

 * vyřazení z expozice, polohování dlahou, vazoaktivní látky, NSA, lokálně kortikoidy
 * poslední možnost – operace – obvykle se už pracovník nemůže vrátit do práce, neboť pohyb zápěstím je alterován

Jiné syndromy

 * paréza n. ulnaris v sulcus nervi ulnaris u kuličů skla

Související články

 * Nemoc z ozáření
 * Ionizující záření
 * Neopioidní analgetika