Heart

Heart (cor) is a four-cavity muscle organ that acts as a continuously operating pump. It drives the blood through the blood vessels to all parts of the body and thus allows nutrition and metabolism in the tissues

Heart anatomy
The heart is placed behind the sternum in the mediastinum, two thirds to the left of the midline and one third to the right. The weight of heart averages around 300–350 g in men, in women it weighs around 250–300 g. An increase in heart weight above 400 g in men and above 350 g in women is called hypertrophy. The heart can hypertrophy in various pathological conditions or also in sports individuals. The whole muscle organ is enclosed in a envelope called the pericardium with a serous cavity.

Heart position
The heart muscle has the shape of an irregular cone and it is oriented ventrolaterally to the left with its tip (the longitudinal axis of the heart points from the mouth of the superior vena cava from top to right from back to front to left). The tip of the cone is projected into the 5th intercostal space near the medioclavicular line. The position of the tip changes with age and respiratory activity (approximately one intercostal space). In children it is moved one intercostal space higher and laterally, in older people it is located in the 6th intercostal space.

The projection of the heart is presented by four main points:
 * 1) Point A: on the right in the 2nd intercostal space, 1 cm from the sternum.
 * 2) Point T: located in the 5th intercostal space, at the right edge of the sternum, there is an auscultation point for the tricuspid valve.
 * 3) Point M: in the 5th intercostal space, internally from the medioclavicular line, auscultation point for the mitral valve.
 * 4) Point P: eft in the 2nd intercostal space, 2 cm from the sternum margin.
 * By connecting these points, we obtain the approximate dimensions of the cardiac silhouette.

Overall position of the heart is individual variable, depending on breathing, diaphragm position, chest shape, somatotype, etc. In the case of a wide and short chest, the position of the heart is more transverse - the longitudinal axis of the heart makes a smaller angle with the transverse plane. On the other hand, if there is a case of a long and narrow chest, the heart is placed more longitudinally - the longitudinal axis forms a larger angle with the transverse plane.

Heart description
At heart we can describe:
 * basis cordis – the cranial part with the atria, the main vessels enter and exit here;
 * apex cordis – tip of the heart;
 * facies sternocostalis (anterior) – anterior arched surface, facing the sternum and ribs;
 * facies diaphragmatica (inferior) – side facing the diaphragm;
 * facies pulmonalis – sometimes referred to as the left area facing the lungs;
 * margo acutus – the right edge of the heart in a sharp boundary line;
 * margo obtusus – left, rounded edge of the heart.

The atria and ventricles are macroscopically separated from each other by:
 * sulcus coronarius – separates atria from ventricles at the base of heart, the main coronary vessels are located there;
 * septum interatriale et septum interventriculare – are visible as cardiac septums;
 * sulcus interventricularis anterior et posterior – visible depressions separating the ventricles in front and back.

Muscle thickness
Cardiac muscle thickness varies in specific places:
 * Atria = 2–2,5 mm;
 * Right ventricle = 3–4,5 mm;
 * Left ventricle = 12–14 mm;
 * Interventricular septum = 12,5–15 mm.

Heart histology
From a histological point of view, the heart wall is made up of 3 layers, they are the endocardium, myocardium and epicardium.

Heart chambers
Krev při průchodu srdcem protéká čtyřmi dutinami – pravou předsíní, pravou komorou, levou předsíní a levou komorou. Jednotlivé dutiny v pravém a levém srdci jsou od sebe odděleny chlopněmi, které zabraňují zpětnému toku krve.

Pravá předsíň (atrium dextrum)
Do pravé předsíně vzadu shora ústí vena cava superior v ostium venae cavae superioris, zdola přichází vena cava inferior v ostium venae cavae inferioris. Místo vstupu obou dutých žil označujeme sinus venarum cavarum. Sulcus terminalis je mělká vkleslina napravo od ústí obou žil a odděluje je tak od zbytku předsíní. Na dutinové straně mu odpovídá crista terminalis, která je podložena pruhem svaloviny.

Krev přitékající z dolní duté žíly do srdce je usměrňována nástěnnou řasou, valvula venae cavae inferioris, analogicky je jiným směrem pomocí tuberculum intervenosum usměrňována krev z v. cava superior.

Vlastní pravá předsíň je prostor před sinus venarum cavarum a obsahuje několik útvarů:
 * auricula dextra – pravé ouško, což je cípovitá výchlipka viditelná na sternokostální ploše srdce;
 * musculi pectinati – svalové trámečky, které jsou nejnápadnější v aurikule;
 * ostium sinus coronarii – vstup hlavního kmene sběrných žil srdce do pravé síně, částečně zakrytý pomocí valvula sinus coronarii;
 * na vnitřní ploše jsou další patrné otvůrky, které slouží za vstupy menších sběrných žil srdce.

Mediální stěnu tvoří septum interatriale, s nápadnou fossou ovalis. Ta sloužila za embryonálního vývoje jako přechodná spojka mezi oběma síněmi. Septum má svou vazivovou, ztenčenou část bez svaloviny – pars membranacea septi.

Vtoková část
Vtoková část začíná v ostium atrioventriculare dextrum s trojcípou chlopní (valva atrioventricularis dextra; valva tricuspidalis). Na ní rozlišujeme tři cípy – cuspides anterior, posterior et septalis. Proti cípům chlopně jsou nataženy musculi papillares, které svým tahem generovaným přes chordae tendinae zamezují překlopení chlopně do atria. V pravé komoře jsou nejvýznamnější m. papillaris anterior et posterior, v nekonstantním počtu jsou i mm. papillares septales.

Vtoková část končí v ostium trunci pulmonalis s poloměsíčitými chlopněmi (valva trunci pulmonalis)
 * na stěnách přítomné trabeculae carneae ventriculi dextri, což jsou svalové trámce podobné musculi pectinati v předsíni. Od komorového septa k bazi předního papilárního svalu se nachází svalový snopec trabecula septomarginalis obsahující část převodního systému srdečního.

Výtoková část
V této části nejsou přítomny trabekuly, proto je hladká část označena jako pars glabra. Rozlišujeme zde následující útvary:
 * conus arteriosus je pojmenována výtoková část kraniálním směrem do ostium trunci pulmonalis, má kuželovitý charakter;
 * ostium trunci pulmonalis je opatřeno chlopní valva trunci pulmonalis, kterou vytvářejí tři valvulae semilunares, poloměsíčité chlopně;
 * valvula semilunaris anterior, dextra et sinistra – poloměsíčité lamely tvaru vlaštovčího hnízda;
 * jako lunula se označuje ztenčený okraj, prostředek každé lamely obsahuje nodulus valvulae semilunaris, který zajišťuje uzavření středu chlopně.

Levá předsíň (atrium sinistrum)
náhled|vpravo|Srdce z levé strany V levé předsíni rozlišujeme tyto útvary:
 * ostia venarum pulmonalium – ústí plicních žil, zpravidla dvě z levé a dvě z pravé strany, bez chlopní či řas;
 * auricula sinistra – levé ouško obsahující stejně jako pravé ouško musculi pectinati;
 * septum interatriale – předsíňová přepážka,v místě pravostranné fossa ovalis se označuje jako valvula foraminis ovalis (Parchappeova řasa);
 * ostium atrioventriculare sinistrum je ústí levé předsíně do levé komory opatřeno dvoucípou chlopní (valva atrioventricularis sinistra; valva mitralis nebo valva bicuspidalis).

Levá komora (ventriculus sinister)
Levá komora je na příčném průřezu okrouhlá se silnější svalovou stěnou (přibližně trojnásobná hmota svaloviny oproti pravé komoře).

Vtoková část je rozsáhlejší než u pravé komory, od ostium atrioventriculare sinistrum dopředu dolů ke hrotu a k přední stěně komory. Rozlišujeme v ní:
 * ostium atrioventriculare sinistrum – součástí valva atrioventricularis sinistra (valva mitralis);
 * valva má dva hlavní cípy – cuspis anterior et posterior;
 * k cípům jsou nataženy dva papilární svaly – m. papillaris anterior et posterior;
 * opět pomocí tahu přes chordae tendinae zajišťují správnou polohu chlopně;
 * trabeculae carneae – silnější a s většími prohlubněmi než u pravé komory;
 * funkčně se při systole komory k sobě těsně přiloží a vyplní dutinu vtokové části, která se tak vyprázdní docela.

Výtoková část je kratší než vpravo a je uložena ventromediálně od ostium atrioventriculare sinistrum, směřuje kaudálně. Rozlišujeme v ní následující útvary:
 * ostium aortae – těsně vedle atrioventrikulárního ústí, ventromediálněji položené;
 * obsahuje valva aortae sestávající ze tří poloměsíčitých chlopní (valvulae semilunares);
 * valva semilunaris dextra, sinistra et posterior;
 * analogicky jako pulmonální chlopeň obsahují lunulae (ztenčení) a noduli se stejnou funkcí;
 * sinus aortae je rozšířený začátek aorty nad každou ze tří lamel chlopně, odsud odstupují dvě hlavní koronární tepny (viz níže).

Při pohledu z levé komory skrze septum interventriculare lze vidět vazivové, ztenčené místo septa označované jako pars membranacea septi interventricularis. Tím pádem je tedy pars membranacea položené mezi vtokovou částí pravé komory a výtokovou částí levé komory.

Cévní zásobení srdce
Zásobení srdce zajišťují dvě hlavní koronární tepny odstupující jako první větve aorty. Žilní návrat obstarávají žíly slévající se v kmen sinus coronarius, ústící do pravého srdečního atria.

Průtok krve srdcem
Klinicky srdce rozdělujeme na levé srdce a pravé srdce. Levé srdce čítá levou síň a levou komoru, pravé srdce obsahuje pravou síň a pravou komoru. Pravé i levé srdce pracuje součinně. Rozlišujeme krevní malý (plicní) oběh a velký (tělní) oběh.

náhled | Mechanismus toku krve srdcem. Modrou barvou je označena krev odkysličená, červenou okysličená. | 300px |alt=

Pravé srdce
Krev přitéká z horní a dolní duté žíly do pravé síně. Krev proteče síní k chlopni trojcípé, skrze níž se dostane do pravé komory. Ve stěně pravé síně se nachází první část převodního systému srdečního, který tvoří vzruchy pro pravidelné stahy srdce. Konkrétně síňový a síňokomorový uzel.

Krev přiteká z pravé síně přes trojcípou chlopeň. V komoře nejdříve proteče vtokovou částí složenou z myokardu (trabeculae carnae) a poté pokračuje do výtokové části (conus arteriosus). Přes pulmonální chlopeň proteče do plicnice a jejími větvemi až do plic, v nichž dojde k výměně krevních plynů. Pravá komora pumpuje krev při nízkém tlaku (přibližně 20 mmHg).

Levé srdce
Z plic se okysličená krev dostává čtyřmi plicními žilami do levé síně. Proteče přes mitrální (bikuspidální) chlopeň a dostane se do levé komory.

Krev přitéká z levé síně přes mitrální chlopeň. V levé komoře nejdříve proteče vtokovou částí (opět složenou z trabeculae carnae) a poté projde do výtokové části (zastoupenou vestibulum aortae). Přes aortální chlopeň proteče do aorta ascendens a jejími větvemi do celého těla. Levá komora pumpuje krev pod vysokým tlakem v rámci systémového řečiště (při circa 120 mmHg).

Převodní systém srdeční
Tento systém zajišťuje generování akčních potenciálů pro práci myokardu nezávisle na nervových spojeních – srdeční automacie.

Související články

 * Perikard
 * Převodní systém srdeční
 * Cévní zásobení srdce
 * RTG obraz srdce
 * Vrozené srdeční vady
 * Cor pulmonale
 * Původci infekce srdce a cév

Externí odkazy

 * Srdce (česká wikipedie)
 * Heart (anglická wikipedie)
 * Gray's anatomy – heart