Portal vein embolization

Embolization of a portal vein (branch) is a radiological intervention procedure that is performed before planned resections of the liver parenchyma of a larger extent. The goal of embolization of the portal vein leading the blood to the part of the liver is the gradual atrophy of this part of the liver and conversely the hypertrophy of the remaining parenchyma. This method is used to prevent the patient from getting into liver failure after extensive liver resection.

Physiological basis of a procedure
A unique feature of the liver parenchyma is its regeneration. Cells can increase their number and size. Most nutrients are delivered to the liver via the portal vein (and not via the hepatic artery). Therefore, the portal vein is chosen for this procedure. The desired hypertrophy can be achieved in 2-4 weeks after the intervention. Pro zajištění metabolické funkce jater stačí 25 % (u zdravého jedince) až 40 % jaterní tkáně (u postižených jater – steatóza…). Nejrychleji játra rostou během prvních dvou týdnů po výkonu, pak se růst zpomaluje.

Performance
Patients planned for larger-scale liver resection are indicated for port embolization, where less functional liver tissue is thought to be left, and this may not be sufficient for metabolic needs (→ liver failure). These are extensive resections such as right / left lobectomy or extended lobectomy. These are patients with:
 * primary liver cancer;
 * liver metastases  − synchronous and metachronous (especially colorectal cancer, breast cancer or Grawitz tumor);
 * Klatskin's tumor (hilar tumor of extrahepatic bile ducts)).

Kontraindikace výkonu
Absolutní kontraindikace se shodují s kontraindikacemi operačních výkonů. Relativní kontraindikace jsou kontraindikace intervenčně radiologické (krvácivé poruchy a podobně).

U metastatických postižení jater je nezbytně nutné před embolizací porty vyloučit metastázy ve zbylé části jater. Bylo dokázáno, že pokud se ve zbylém parenchymu nějaká metáza nachází, tak po centralizací portální krve právě sem dojde k rychlejšímu růstu metastázy.

Nutná předchozí vyšetření
Kromě běžných interních vyšetření je nezbytné :
 * CT (nebo MRI) − které zmapuje postižení jater (které jaterní segmenty jsou postiženy → ty bude třeba embolizovat, vyloučit metastatické postižení zbylého parenchymu);
 * CT angio (nebo MRI) pro ozřejmění portálního řečiště před embolizací;
 * CT volumometrie − pro odhadnutí budoucí reziduální kapacity jater.

Vlastní provedení
Embolizace se provádí perkutánně podobně jako PTC. Pod RTG kontrolou se v lokální anestezii provede incize kůže v 10.–11. mezižebří ve střední axilární čáře a zavedeme jehlu hluboko do jaterního parenchymu (porta se napichuje intrahepatálně!). Aby se zjistilo, že je jehla v portální žíle, vstřikuje se postupně při pohybu kontrastní látka. Poté se zavede jehlou tenký vodič a po něm kovová kanyla a dilatátor s vodičem. Pomocí kontrastní látky se ozřejmí větve porty pro jednotlivé jaterní segmenty. Vlastní embolizace se provádí pomocí želatinové pěny, kovových spirál nebo speciálních látek. Ty se vždy aplikují od periferie centrálně a zároveň se balónkem hlídá, aby embolizační hmota neunikla mimo požadovanou lokalizaci.

Po výkonu je nutné krytí širokospektrými ATB.

Complications

 * Pneumothorax;
 * artery puncture;
 * the formation of a fistula between the bile ducts and the venous system;
 * other common surgical complications.

Související články

 * Klatskinův tumor
 * Resekce jater
 * Léčba jaterních metastáz u kolorektálního karcinomu