Systematic review

Systematický přehled je vědecká metoda, která využívá jasně definované metody ke shromáždění co nejširšího spektra empirických výzkumů (studií) k získání odpovědi na konkrétní otázku. thumb|Haynesova pyramida evidence

Tento typ studie bývá často nesprávně zaměňován s metaanalýzou – systematický přehled je základ metaanalýzy, ale ne každý systematický přehled musí automaticky obsahovat metaanalýzu. Systematický přehled data jednotlivých studií pouze "předvádí" a hodnotí je. Metaanalýza sebraná data dále aktivně statisticky zpracovává a vytváří tak nové přesnější výsledky.

Význam systematických přehledů
Díky pokroku ve vědeckém výzkumu vzniká velké množství vědeckých prací, v kterých nemusí být snadné najít konkrétní odpovědi na specifické otázky. Systematický přehled pracuje s jasně definovanými kritérii, přičemž shromažďuje a interpretuje data z mnoha studií. Výsledkem takového výzkumu je přehled veškerých dat, která pojednávají o dané problematice. Mimoto díky tomuto zpracování je možná indentifikace "slepých míst" ve vědění a v porozumění danému tématu.

Osnova tvorby

 * 1) formulace problematiky,
 * 2) definování kritérií pro vyřazení/zařazení studie,
 * 3) vyhledávání literatury a selekce vhodných studií,
 * 4) zhodnocení metodického zkreslení vybraných citací,
 * 5) extrakce dat,
 * 6) analýza dat,
 * 7) interpretace výsledků.

Formulace problematiky
Aby se mohla formulovat zřetelná otázka, na kterou je pomocí systematického přehledu možné hledat odpověď, je nutné adekvátní definování problematiky a klinických otázek. Nejčastěji se pro tento účel využívá tzv. PICO systém.

Kritéria
Abychom po vyhledání odborné literatury mohli vybrat pouze ty citace, které jsou těmi nejvhodnějšími pro daný systematický přehled, stanovíme si určitá kritéria (v angl. známá jako eligibility criteria). Slouží pro jasné definování důvodů zařazení, resp. vyřazení jednotlivých citací. Typicky se aplikují taková stanoviska, aby bylo docíleno vyselektování těch nejdůvěryhodnějších a nejaktuálnějších dat. Autoři systematického přehledu si tato kritéria vytvářejí na základě dané problematiky, mezi základní a nejvíce užívaná patří:
 * datum publikování studie,
 * počet účastníků studie a jejich výběr ("byl výběr náhodný anebo byli účastníci vybíráni cíleně?"),
 * typ vyšetření,
 * typ zobrazovací metody,
 * způsob, jakým byly vyhodnocovány výsledky studie (např. retrospektivně versus prospektivně) a další.

Vyhledávání a selekce literatury
thumb|vpravo|PRISMA diagram Vyhledávání literatury primárně probíhá na internetových databázích, jež shromažďují enormní množství vědeckého materiálu. Jedná se např. o Pubmed (MEDLINE), Cochrane a ScienceDirect aj. Důležité je identifikování i tzv. šedé literatury (knižní publikace, články z konferencí apod.), neboť na samotných databázích je pouze zlomek informací, které byly o daném tématu zveřejněny.

Prvním krokem selekce jednotlivých citací na základě jejich názvu a abstraktu. Typicky se tedy nejdříve vyřadí metaanalýzy a jiné systematické přehledy, neboť většina systematických přehledů pracuje s primárními studiemi (tedy kohortové studie, kazuistiky apod.) a studie, co již v abstraktu uvádí informaci, jež nesplňuje některé či některá z kritérií. Dále se shromáždí full-texty citací a selektují se detailně na základě stanovených kritérií – zaznamenávají se důvody vyřazení, resp. zařazení určité studie (a jejich počet) do dalších kroků tvorby přehledu. Nejlépe jednotlivé kroky vyhledávání a selekce literatury ilustruje volně dostupný PRISMA diagram.

Metodické zkreslení
Před extrahováním jednotlivých dat je důležité, aby se zhodnotilo tzv. metodické zkreslení. Je hodnoceno možné zkreslení v rámci analyzovaných primárních studií, které může ovlivnit výsledky samotného systematického přehledu. Na základě typu systematického přehledu se vybírá mezi nástroji, kterými lze metodické zkreslení zhodnotit.

Extrakce, analýza dat a interpretace výsledků
Už na počátku tvorby systematického přehledu si stanovujeme definici problematiky – víme tedy, jaká data je nutné vyextrahovat (data, která jsou pro daný systematický přehled relevantní). Typ extrahovaných dat se liší a záleží samozřejmě na detailech a cílech daného přehledu.

Extrahovaná data se shromáždí a analyzují. Vysvětlí se jejich heterogenita či homogenita, efektivita jednotlivých léčebných modalit, diagnostických testů apod. Výstupem systematického přehledu může být metaanalýza, které data dále statisticky zpracovává.

Typy systematických přehledů
Uvedeme pár příkladů:
 * 1) intervenční přehledy – hodnotí plusy a mínusy zdravotnických intervencí.
 * 2) přehledy diagnostických testů – hodnotí, jak dobře fungují diagnostické testy při detekci určitého onemocnění.
 * 3) prognostické přehledy – pojednávají o pravděpodobném či budoucím výsledku určité léčby.
 * 4) přehled systematických přehledů (tzv. umbrella reviews) – nový koncept tvorby studií, shrnují výsledky více systematických přehledů.

Systematický přehled versus přehled literatury
Často se v rámci vyhledávání systematických přehledů narazí na tzv. přehledy literatury. Nejedná se ovšem o dvě identické vědecké metody. Primární rozdíl je v hodnotě důkazů v přehledu uvedených – tvorba přehledu literatuty na rozdíl od systematického přehledu může být ovlivněna personálními preferencemi autora (nejsou jasně stanovené postupy, jak takový přehled vytvořit, každý autor ho tedy obohatí o vlastní zkušenosti apod.). Jejich další rozdíly jsou shrnuty v následující tabulce:

Související články

 * Metaanalýza
 * Medicína založená na důkazech
 * Zdroje chyb ve vědeckých studiích
 * Epidemiologie

Externí odkazy

 * Systematický přehled na anglické Wikipedii
 * Metodologie systematického přehledu
 * Eligibility criteria
 * Zpracování jednotlivých kroků tvorby systematického přehledu

Použitá literatura