Talk:Memory and its disorders

Memory je schopnost organismu přijímat, uchovávat a vybavovat předchozí zkušenosti.
 * Umožňuje uchování minulé zkušenosti, je nezbytnou podmínkou adaptace.
 * Paměť je jeden z funkčních systémů mozku (jako emoce, motorika, …).
 * Rozlišují se dva hlavní druhy paměti – fylogenetická a ontogenetická.

Fylogenetická paměť

 * Nepodmíněné reflexy
 * Instinkty

Ontogenetická paměť

 * Ontogenetickou paměť lze dělit různě:
 * 1) deklarativní paměť – uvědomovaná, explicitní, verbální (výroky), neverbální (představy);
 * 2) sémantická složka – informace získané určitými specifickými zkušenostmi;
 * 3) epizodická složka – kontextová, vzpomínky na události.
 * 4) nedeklarativní paměť – paměť procedurální – implicitní, není zřetelně uvědomovaná, vývojově stará paměť, paměťové obsahy obsažené v různých dovednostech.


 * Klinické dělení:
 * 1) bezprostřední – do 30&thinsp;s;
 * 2) recentní – několik měsíců;
 * pro vzdálené události.


 * Dělení podle doby uchování paměťové stopy:
 * 1) krátkodobá;
 * 2) dlouhodobá.


 * Dělení dle experimentální fyziologie:
 * 1) paměť pracovní – zpracovává krátkodobě;
 * 2) paměť provozní;
 * 3) zásobní.

Základní schopnosti paměti:
 * Schopnost ukládat (vštípivost, impregnace).
 * Schopnost udržet, fixovat (retence).
 * Schopnost nepozměnit, mít uloženo beze změn (konservace).
 * Schopnost vybavit si (reprodukce).

Ultrakrátká paměť

 * Senzorický registr, trvá zlomky sekund až sekundu, je těsně spojena s pozorností.

Krátkodobá paměť

 * Jejím podkladem jsou reverberační okruhy (krátkodobé dočasné zapojení neuronových sítí, po kterých vzruch krouží).
 * Trvá řádově vteřiny, při poruše je poškozena vštípivost (porucha retikulární formace, frontálních laloků).

Konsolidační fáze paměti – paměť střednědobá
thumb|Lokalizace hypothalamu
 * Některé okruhy z krátkodobé zanikají, jiné perzistují, důležitá je emoční složka, princip odměny a trestu.
 * Na emočním zapamatování se podílí hlavně limbický systém, hypothalamus.
 * Konsolidační fáze je přechod do dlouhodobé paměti, zahrnuje tvorbu paměťových stop.
 * Limbický systém je aktivován odměnou a trestem, zesiluje vliv vhodných podnětů.
 * Dochází k elektrochemickým změnám – ovlivnitelné farmakologicky.
 * Velký význam pro tento druh paměti má acetylcholin.

Dlouhodobá paměť

 * Dlouhodobá paměť má strukturální, morfologický podklad, roste počet dendritů; ve stáří se vlivem toxinů jejich počet snižuje, při intenzivním učení počet dendritů stoupá; tento proces je patrně podkladem paměti.
 * Mechanismus aktivace trnů v hippocampu – AP aktivuje enzym calpain I, tím vznikne látka fodrin, který je obsažen v neuronálním cytoskeletu, degraduje se a obnažuje receptory excitačních AMK.
 * Otázka lokalizace je značně sporná.
 * Předpokladem vědomého zapamatování je motiv.
 * Determinanty – síla podnětu, emoční zabarvení, schopnost koncentrace, emoční vyladění.
 * Každý má jiné dispozice, někdo má lepší vizuální, …
 * Paměť je zhoršována únavou a pasivitou.

Hypomnézie

 * Snížení paměťové výkonnosti, buď globálně nebo selektivně.
 * Nejčastěji při organickém postižení, jako součást syndromu demence.
 * Při únavě, vlivem farmak, toxinů.
 * U demencí porušena hlavně vštípivost.
 * Konfabulace – na otázky odpovídá postižený sice přiléhavě ale fakticky nesprávně, přesto je však přesvědčen, že má pravdu, a za chvíli na tutéž otázku může odpovědět jinak.
 * Amnestická dezorientace – totální porucha vštípivosti.

Korzakovský syndrom

 * Porucha vštípivosti, konfabulace, amnestická dezorientace.
 * Alkoholové demence, Alzheimerova choroba.

Amnézie

 * Úplná ztráta paměti, zpravidla časově ohraničená, plná či selektivní.
 * Retrográdní, anterográdní.
 * Časté u kvantitativních poruch vědomí, po úrazu.
 * Kontinuální nebo ostrůvkovitá (delírium, alkoholová intoxikace – např. okénko – palimpsest).
 * Selektivní amnézie – u hysterických osob, vytěsní nepříjemné vzpomínky.

Tranzitorní globální amnézie

 * Amnestický iktus: náhle vzniklá porucha paměti, hlavně organická, působením silného stresoru, náhle začne, náhle skončí.
 * Psychogenní amnézie.
 * Dissociativní amnézie: dissociativní fugy (toulavost), ovlivnitelná hypnózou.

Hypermnézie

 * Nadměrné, nepřiměřené zapamatování si určitého selektivního materiálu.
 * Obvykle součást paranoidních psychóz (pamatuje si souvislosti související s bludem).
 * U neuróz, manie.

Paramnézie

 * Zkreslení uloženého obsahu, dotyčný má ale pocit přesnosti.

Vzpomínkový klam

 * Patická paramnézie, nositel je neodvratně přesvědčen o realitě určité představy, typické u psychóz a poruch osobnosti.

Ekmnézie

 * Nepřesná časová lokalizace správné vzpomínky.

Kryptomnézie

 * Neúmyslný plagiát, nemocný je přesvědčen o autorství něčeho, co sám nevymyslel, ale někde četl či slyšel.

Pseudologia phantastica

 * „Syndrom barona Prášila“, bájivá lhavost – není to pravá porucha paměti, typické pro hysterii, i u dětí.

Pozornost (prosexie)
thumb|Retikulární formace Charakteristiky pozornosti:
 * Pozornost je psychická funkce, lze ji popsat jako zaměřené vnímání.
 * Je to schopnost zaměřeně vybírat určité vjemy z komplexu vnímaných podnětů.
 * 1) koncentrace – intenzita zaměření;
 * 2) kapacita – ukazatel extenzity pozornosti, počet vjemů, které můžeme současně sledovat;
 * 3) tenacita – stálost, vytrvalost;
 * 4) iritabilita – práh intenzity podnětů schopných vázat pozornost;
 * 5) vigilita – schopnost její distribuce.

Dělení pozornosti
 * 1) aktivní;
 * 2) pasivní (bezděčná).


 * Na udržení pozornosti je potřeba určitá úroveň bdělosti (ARAS) a dostatečná motivace.

Hypoprosexie

 * Snížení pozornosti.
 * Celkové nebo selektivní.
 * Celkové hlavně u demencí, i u těžké deprese.
 * Oligofrenie, i neurózy, farmaka (barbituráty, neuroleptika).

Hyperprosexie

 * Častěji selektivní.
 * Manický syndrom – zvýšení iritability, tenacity, distribuce, ale pozornost bývá labilní, osciluje.

Paraprosexie

 * Nesprávné zaměření pozornosti.
 * Například schizofrenie – nadměrné zaměření na bludy.

Související články

 * Amnestický syndrom