Diabetic food

náhled|Poučování veřejnosti o orientaci v etiketě potraviny, která informuje o obsahu cukru v potravině The so-called Diabetic food can usually be found in supermarkets in so-called diabetic corners. This is an outdated concept. Foods labeled as "diabetic" usually contain energy value and carbohydrates, fats, in full, so we must include them in the value of the diet. They are not necessary for diabetics and may not be sought after. Diabetologists all over the world agree that these foods are inappropriate. The diabetic should choose a rational antisclerotic diet freely. He should avoid foods unsuitable for diabetics. Suitable foods are mainly low-fat meats, low-fat dairy products, fresh fruits and vegetables.

The concept of food for diabetics leads to a higher consumption of these foods. There are no sweets for diabetics and there are no cans or compotes and other foods suitable for diabetics. The intake of fresh fruits and vegetables is optimal. For others, the effort is to choose foods that do not lead to a high rise in blood sugar after a meal. More or less, these are foods with a so-called low glycemic index. In overweight type 2 diabetics, it is then appropriate to eat low-energy light foods, resp. drinks.

Diabetic food supplements
Although there are many theories that could justify the administration of vitamins or antioxidants in diabetes, their clinical effect has never been proven. Many studies with vitamin E have even turned out to be negative. The diet of a diabetic should undoubtedly include, in particular, sufficient vegetables and a reasonable amount of fruit. These substances are a natural source of antioxidants and some vitamins. Furthermore, it should be varied, it should include dairy products.Recently, supplements called vitamins for diabetics can be found in pharmacies. They cannot help the diabetic, and considering that the diabetic diet is expensive, it is a pity that diabetics spend money on something ineffective. Even the administration of unsaturated fatty acids is not metabolically justified. Because omega fatty acids have been shown to have cardiological effects (reduced mortality) and we know that virtually every type 2 diabetic has latent ischemic heart disease, dietary supplements with omega-fatty acids in the appropriate ratio of omega-3 and omega-3 6 fully indicated. In many countries, it is even already covered by insurance companies (Solvay's Omacor).

In diabetics type 2 with present atherosclerosis and endothelial dysfunction, the intake of coffee and green tea,  is undoubtedly beneficial, where effects suppressing endothelial dysfunction have been demonstrated.

Glycemic index
Carbohydrates enter the bloodstream at different rates depending on the type of food and the type of carbohydrate present. As a result, the blood sugar (blood sugar level) can reach high levels after a meal, which are clearly harmful or insignificant. If the sugar in the blood rises slowly, it is enough to be gradually transferred to the cells and therefore does not contribute to the development of diabetic complications (atherosclerotic changes, damage to the eyes and kidneys). This property is called the glycemic index – GI. in food. Every food containing sugars has its own GI.

In 1977, Jenkins described a reduction in postprandial glycemia after food fortification with viscous fiber or with less heat treatment. The decrease in postprandial glycaemia (postprandial glycaemia) was explained by an increase in food viscosity, intestinal fermentation, but also by the physical composition of the food. In 1982, in the journal Diabetologie, the same author described that foods rich in carbohydrates in the form of low-fiber starch have a different effect on postprandial glycemia in diabetics, but also in healthy individuals. These differences were explained by Jenkins at different rates of digestion. Other studies looking at glucose uptake by bolus or continuous food (sipping) of food or at different frequencies of food intake showed that the variations were probably more due to different glucose resorption.

Postprandial glycemia, the level of glycemia in healthy individuals and diabetics is a significant risk factor for ischemic heart disease. it depends on two main facors:
 * 1) individualitě nemocného (inzulinová senzitivita, individuality of the patient (insulin sensitivity, beta-cell function, gastrointestinal motility, physical activity, digestion, absorption, utilization, oxidation of food intake, and daily variations of these factors);
 * 2) food intake (amount, state, biological source and rate of digestion of polysaccharides, amount of sugars, fats, proteins, fiber, acidity of food and method of food preparation).

The glycemic index of a diet is defined as the ratio of the area under the ascending part of the postprandial glycemia (postprandial glycemia) curve of the test diet, which contains 50 g of carbohydrates and the standard diet. The standard diet was initially 50 g of glucose, later glucose was replaced by white bread containing 50 g of carbohydrates, because the bread had less effect on gastric motility.

I přes řadu kritických připomínek se stává GI součástí dietních doporučení v léčbě diabetiků. Potraviny s nižším glykemickým indexem jsou prevencí diabetu, u diabetiků je však efekt velmi závislý na celkové dávce (náloži) přijatého cukru (glucose load). Pacient často omezí potraviny s vyšším glykemickým indexem, ale jí pak větší množství potravin s nižším glykemickým indexem a pozitivní efekt mizí.

I přes řadu kritických připomínek se stává GI součástí dietních doporučení v léčbě diabetiků obou typů.

Postprandiální glykemie
Glykemie po jídle je jednoznačně významný faktor. Zvyšuje riziko aterosklerózy (např. infarktu) u diabetiků i nediabetiků. Může být snížena přijímáním potravin s nižším glykemickým indexem, vhodnou léčbou diabetu (dobře zvoleným inzulinem či antidiabetiky, která dokáží postprandiální glykemii ovlivnit, např. tzv. glinidy). Rozhodující je však konkrétně dosažená glykemie. Jak bylo výše uvedeno, důležitá je celková nálož sacharidů a není tedy jisté, že potravina s nižším glykemickým indexem vyvolá vždy menší vzestup postprandiální glykemie. Řada autorů zpochybňuje i význam glykemických indexů, rozhodně však mají význam edukační. Pacient si vybírá vhodnější potraviny. Postprandiální glykemii ovlivňuje mnoho faktorů individuálních, např. rychlost vyprazdňování žaludku, kousání stravy i funkce střeva.

Hypoglykemie
Hypoglykemie je nízká hladina cukru v krvi (< 3,2 mmol/l). Je to obávaná komplikace léčby cukrovky, které je nutné předcházet. Jiné příčiny hypoglykemie, jako například nádor produkující inzulin (inzulinom) nebo tzv. dumping syndrom, jsou vzácné.

Nejčastějším nežádoucím jevem při léčbě inzulinem je hypoglykemie. Iatrogenně navozená hypoglykemie je v současnosti nejčastější akutní komplikací diabetu. O chronické hypoglykemii hovoříme tehdy, jestliže se opakuje častá, většinou mírná hypoglykemie. Hypoglykemie je vlastně arbitrárně stanovená biochemická laboratorní hodnota glykemie nižší než 3,5 mmol/l v kapilární krvi. Nejčastější příčinou hypoglykemie je vynechání, zpoždění či malé množství jídla nebo zvýšená fyzická námaha. Za těchto okolností je obvyklá dávka inzulinu (popřípadě sulfonylureového antidiabetika) nadměrná a hyperinzulinemie vyvolá hypoglykemii. Nebezpečí hypoglykemie se zvyšuje při snížené funkci ledvin a po požití alkoholu, zejména pokud je zároveň snížen příjem potravy (deplece jaterního glykogenu a inhibice jaterní glukoneogeneze).

Podle závažnosti hypoglykemie rozlišujeme hypoglykemii asymptomatickou, symptomatickou mírnou (pacient ji zvládne sám) nebo symptomatickou závažnou (vyžaduje zásah druhé osoby). Nejzávažnější stupeň hypoglykemie je kóma.

Klinické příznaky
Klinické příznaky hypoglykemie jsou podmíněny adrenalinovou kontraregulační reakcí (obnovují glykemii stimulací výdeje glukózy játry) a nedostatkem glukózy v mozku (mozkovou neuroglykopenií). Adrenergní symptomy převládají při náhlém vzniku hypoglykemie a příznaky, vyvolané zvýšením kontraregulačních hormonů (především glukagonu a adrenalinu), upozorní na hypoglykemii včas. Mírná hypoglykemie se nejčastěji projeví adrenergními symptomy (třes, pocení, tachykardie, hlad, nervozita), velmi častý je pocit hladu nebo nejasná únava či neklid. Je-li nástup hypoglykemie pomalý, jsou v popředí příznaky centrální (celková slabost, snížení duševní výkonnosti, nesoustředěnost, nevolnost, křeče). Při závažné hypoglykemii může být diabetik zmatený, agresivní a okolí se může jevit jako opilý. Závažná hypoglykemie se může projevit ztrátou vědomí.

Mírná hypoglykemie
Úpravu mírné hypoglykemie, kterou většinou rychle rozpoznají, zvládnou pacienti většinou sami. Požijí rychle vstřebatelné sacharidy, které by měli při sobě nosit vždy například ve formě kostkového cukru, koncentrovaného džusu nebo koly. K normalizaci glykemie stačí většinou asi 15 gramů sacharidů (3 kostky cukru, sklenka džusu). Pro vyloučení opožděné hypoglykemie musí diabetik po požití rychle vstřebatelných sacharidů sníst ještě jídlo, které obsahuje komplexní sacharidy (nejlépe krajíček chleba nebo rohlík). Potraviny s vysokým obsahem tuků (například čokoláda) jsou nevhodné, protože mohou zpomalit trávení a absorpci sacharidů. Jestliže je hypoglykemie tak závažná, že pacient nemůže polykat nebo spolupracovat, musí být podána intravenózně glukóza nebo intramuskulárně glukagon. Podání 60 ml 40% glukózy (24 g) intravenózně většinou stačí k úpravě klinické hypoglykemie, u dětí a dospívajících postačí i menší množství. Diabetik se však musí vždy po úpravě stavu vědomí najíst. Všichni diabetici by měli být vybaveni průkazkou se základními údaji o své nemoci včetně léčby. U pacientů v bezvědomí, u kterých nevíme, zda se nejedná o diabetika, rozhodne o dalším postupu okamžité stanovení glykemie na glukometru. V orientaci, zda jde o hypoglykemické nebo hyperglykemické kóma, pomohou fyzikální známky (vlhká pokožka, normální kožní turgor, povrchové dýchání, tachykardie, normální nebo zvýšený krevní tlak). Není-li příčina bezvědomí u diabetika jasná, nesmíme nikdy podat jako první pomoc inzulin. Pokud je příčinou bezvědomí hypoglykemie, inzulin by stav ještě výrazně zhoršil. Proto není chybou v takovém případě podat glukózu, která je kauzální léčbou hypoglykemie a při stávající hyperglykemii stav výrazně nezhorší. K úpravě hypoglykemického kómatu podáváme opakovaně intravenózně 60 ml 40% glukózy. Pokud nedojde k promptní úpravě, je nutno pacientovi podat infuzi glukózy, někdy i kortikoidy.

Hypoglykemické kóma
Úprava hlubokého protrahovaného hypoglykemického kómatu, vyvolaného například léčbou sulfonylureovými antidiabetiky, nebo u stavů po mozkové příhodě může trvat dny i déle. Vzácněji mohou být neurologické defekty po hypoglykemii trvalé. Vzhledem k možným následkům prolongované hypoglykemie musí být každá hypoglykemie okamžitě léčena.

U některých diabetiků se v průběhu diabetu ztrácí kontraregulační glukagonová a později i adrenalinová odpověď na hypoglykemii (v důsledku autonomní neuropatie a metabolické adaptace mozkových buněk na hypoglykemické stavy). Nemocní ztrácejí schopnost rozpoznat obvyklé varovné známky hypoglykemie a trpí tzv. neočekávanou hypoglykemií. Při neočekávaných hypoglykemiích, které jsou následkem porušeného vnímání hypoglykemie, je diabetik více ohrožen možnými komplikacemi závažné hypoglykemie. Při poruše vědomí se může poranit, aspirovat zvratky, mohou se objevit neurologické ložiskové příznaky a následky hypokalemie, ke které dochází při přesunu draslíku z mimobuněčného prostoru do buněk.

Pacienti, kteří jsou hypoglykemiemi ohroženi více (například při intenzifikovaném inzulinovém režimu), jsou vybaveni kity, které obsahují 1 mg glukagonu. Poučený příbuzný nebo spolupracovník pak může diabetikovi při závažné hypoglykemii aplikovat intramuskulárně glukagon. Ten zvýší glykemii během 15–30 minut a pacient může potom upravit hypoglykemii jídlem. Podání může být komplikováno zvracením a bolestmi hlavy, zvláště u dětí. Při opakovaném používání ztrácí účinek. Po parenterálním podání glukózy (nebo glukagonu) se většinou závažná hypoglykemie upraví. Nejzávažnější hypoglykemie je provázena bezvědomím (hypoglykemické kóma). Pacienta s hypoglykemií vyvolanou inzulinem je možno léčit i ambulantně, diabetiky s hypoglykemií vyvolanou antidiabetiky je třeba prakticky vždy hospitalizovat.

Související články

 * Dieta při DM 1. typu
 * Dieta při DM 2. typu
 * Dietoterapie
 * Speciální diabetické diety