Glandular Epithelium

Glandular epithelium consists of specialized cells that synthesize substances, store them in secretory granules, and release them into extracellular space. Glands can be single-celled (ex. goblet cells in respiratory epithelium) or multicellular forming secreting organs.

Based on how they function glands are separated into two categories,


 * endocrine,
 * exocrine.

Endocrine Glands
Nemají spojení s povrchovým epitelem ve formě vývodu. Sekreční granula jsou vyplavována přímo do mezibuněčného prostoru a následně difunduje přímo do krve. Sekret se pak označuje jako hormon. Rozlišujeme dva typy endokrinních žláz:


 * folikulární,
 * anastomozující provazce epitelových buněk mezi kapilárami.

Exokrinní žlázy
400px|thumb|Žlázy jednoduché: 1 − tubulózní, 2 − tubulózní rozvětvená, 3 − tubulózní stočená, 4 − alveolární, 5 − alveolární rozvětvená Mají spojení s povrchovým epitelem buď přímo nebo ve formě vývodu. Pak jsou tvořeny sekretorickou částí (funkční část) a vývodem. Všechny exokrinní žlázy lze pro potřeby histologie rozdělit těmito způsoby:


 * podle tvaru sekrečních útvarů,
 * podle větvení vývodů,
 * podle charakteru sekretu,
 * podle mechanismu sekrece.

Podle stavby sekrečních oddílu
Sekreční oddíl je funkční jednotkou exokrinní žlázy. Jsou tvořeny jednou vrstvou buněk, které nasedají na lamina basalis a které produkují sekret do lumen. Podle tvaru rozlišujeme:


 * acinózní – mají kulatý tvar a úzké lumen, např. pankreas a glandula parotis;
 * tubulózní – mají tvar trubice a úzké lumen, např. ekkrinní potní žlázy a všechny žlázy tvořící hlen;
 * alveolární – mají tvar měchýřku a lumen je široké;
 * tuboacinózní – vyskytují se ve žlázách smíšeného typu, sekreční oddíl má tvar trubice s kulatým koncem, např. glandula submandibularis a glandula sublingualis;
 * tuboalveolární – vyskytuje se ve žlázách smíšeného typu, sekreční oddíl má tvar trubice s měchýřkovitým rozšířením, např. mléčná žláza v laktaci či apokrinní aromatické žlázy.

Podle větvení vývodů
400px|thumb|Žlázy složené: 1 − tubulózní, 2 − alveolární, 3 − tuboalveolární


 * Jednoduché – mají jeden nevětvený vývod; sekret je odváděn buď z jednoho, nebo z více sekrečních oddílů (pak jsou žlázy označovány jako jednoduché rozvětvené);
 * složené – jejich vývody se větví; žlázy jsou tvořeny lalůčky navzájem oddělenými vazivovými septy; vývody těchto žláz dále klasifikujeme na:
 * intralobulární,
 * interlobulární.

Podle charakteru sekretu

 * Serózní žláza – produkuje řídký sekret s velkým množstvím proteinů. Obsahuje buňky bohaté na granulární endoplazmatické retikulum, což způsobuje jejich bazofílii. Sekreční granula jsou umístěna apikálně, jádra buněk jsou kulatá. Žlázové buňky jsou uspořádány do acinu.


 * Mucinózní žláza – produkuje hustý sekret s velkým množstvím mucinu. Tvar sekrečního oddílu je tubulózní a tvoří jej mucinózní buňky.

Mechanismy sekrece
450px|thumb|Mechanismy sekrece: 1 − ekrinní, 2 − apokrinní, 3 − holokrinní, 4 − endokrinní, 5 − parakrinní působení

Ekrinní sekrece
Molekuly a ionty jsou secernovány postupně a na základě osmozy je následuje voda. Aby hydrofilní molekuly prošly buněčnou membránou, musí využít energie. Např. sekrece žlučových kyselin v játrech, protonů v žaludku, NaCl v potních žlázách. Pro sekreci hydrofóbních steroidních hormonů nemusí být vynaložena energie a tyto molekuly pasivně procházejí buněčnou membránou.

Apokrinní sekrece
Sekret se hromadí v cytoplazmě apikálního pólu buňky. Povrch buňky se následně vyklenuje, až dojde k uvolnění kapénky sekretu obaleného membránou. Např. buňky apokrinních žláz.

Holokrinní sekrece
Vyskytuje se jen u mazových žláz. Buňka produkuje sekret, který postupně vyplňuje celou buňku. Pod jeho tlakem jsou odbourávány všechny buněčné organely, pyknotické jádro se fragmentuje a následně buňka podléhá apoptóze. K uvolnění sekretu dojde po narušení buněčné membrány, čímž se vylije celý obsah buňky, a tak se sama buňka stane sekretem.

Související články

 * Epitel
 * Serózní buňka
 * Mucinózní buňka

Použitá literatura