German measles

Zarděnky neboli rubeola (anglicky rubella nebo German measles) jsou virové infekční exantémové onemocnění. Původcem je virus zarděnek, který se přenáší především kapénkami. Do organismu vstupuje přes sliznici nosohltanu a způsobuje onemocnění s obvykle mírným průběhem. Při nákaze těhotné ženy se virus šíří přes placentu na plod a způsobuje závažný syndrom vrozené rubeoly, charakterizovaný zejména těžkým postižením zraku, sluchu a vznikem vrozených srdečních vad.

Virus zarděnek

 * rod Rubivirus, čeleď Matonaviridae (dříve čeleď Togaviridae);
 * jednovláknový RNA virus;
 * hostitelem je pouze člověk.

Epidemiologie
Hlášený výskyt zarděnek v České republice v letech 2005–2009 je 4–14 případů ročně, tzn. 0,1 nemocných na 100 000 obyvatel a rok. Zdrojem infekce je člověk, s klinicky manifestní i s klinicky němou formou zarděnek, a to od konce inkubační doby do 7. dne po vzniku exantému. Zdrojem infekce může být i dítě s vrozenými zarděnkami – vylučuje virus řadu měsíců až let po narození.

Klinické projevy
Inkubační doba nemoci je 15–20 dní, průměrně 17 dní. Infekce se šíří kapénkovou infekcí či transplacentárně. Nemoc se projevuje makulopapulózní nesplývající vyrážkou, která začíná na obličeji a odtud se šíří na celé tělo, na končetinách je méně výrazná. Na sliznici patra může být přítomen enantém až drobné petechie, tzv. Forscheimerovy skvrny. Vyrážka je doprovázena zduřením subokcipitálních a retroaurikulárních mízních uzlin

Infekce v těhotenství
Infekce matky v prvních 4 měsících těhotenství způsobuje potrat či vznik vývojových vad plodu. Riziko poškození plodu klesá s délkou gravidity. Plod je nejvíce ohrožen při onemocnění matky rubeolou v prvním trimestru.

Greggův syndrom (syndrom vrozených zarděnek)
Kongenitálně získané zarděnky se projevují vznikem tzv. Greggova syndromu: Pokud je těhotná žena vystavena infekci v prvním trimestru a nemá přítomné ochranné protilátky, doporučuje se za 2–3 týdny zopakovat sérologické vyšetření a při vzniku protilátek doporučit genetickou konzultaci. Riziko postižení plodu je za této situace významné, v rámci genetické konzultace je tak těhotné možné nabídnout i umělé ukončení těhotenství.
 * hluchota;
 * vrozené srdeční vady;
 * postižení oka (typicky katarakta);
 * často též postižení CNS;
 * anomálie zubů;
 * na kůži purpura či petechie jako důsledek trombocytopenie;
 * někdy přítomen ikterus vyvolaný hepatitidou.
 * pozdními následky mohou být i autoimunitní diabetes mellitus, polyglandulární syndrom či vzácná progresivní rubeolová panencefalitida (PRP).

Komplikace
Mezi možné komplikace zarděnek patří: artritida postihující spíše drobné klouby častěji u žen, encefalitida, trombocytopenie a myokarditida.

Diagnostika

 * klinická (exantém, lymfadenopatie, epidemiologická anamnéza);
 * sérologie; ELISA
 * přímý průkaz viru v krvi, moči a nazofaryngeálním sekretu.

Léčba
Léčba je pouze symptomatická, tedy založená na zmírňování obtíží. Kauzální léčba neexistuje. Důležité je, že nemocné je třeba izolovat od vnímavé populace.

Očkování
V rámci pravidelného očkování se podává MMR vakcína, která obsahuje oslabené viry spalniček, příušnic a zarděnek (measles, mumps, rubella). První dávka se podává po patnáctém měsíci věku dítěte. Přeočkování se provádí za 6 až 10 měsíců po provedeném základním očkování.

Historické okénko
Syndrom vrozených zarděnek poprvé popsal australský oftalmolog Sir Norman McAlister Gregg začátkem 40. let 20. století, když si dal do souvislosti zvýšenou incidenci vrozené katarakty dětí matek, které prodělaly v těhotenství zarděnky. Virus zarděnek byl izolován začátkem 60. let 20. století. Tento objev umožnil rozvoj laboratorní diagnostiky zarděnek. V letech 1963 − 1965 proběhla v Evropě a následně v USA epidemie zarděnek provázená vysokou incidencí syndromu vrozených zarděnek. Tyto devastující následky epidemie zarděnek byly motivací k vývoji vakcíny. Již koncem 60. let 20. století byla vyvinuta a registrována vakcína proti zarděnkám (živá, atenuovaná), která se následně stala součástí vakcíny MMR. Očkování proti zarděnkám bylo v USA zahájeno u malých dětí, zatímco v Británii u dospívajících dívek. Ani jedna strategie nevedla k dostatečnému snížení cirkulace viru v populaci, proto obě země přistoupily k plošnému očkování dětí a cílenému očkování dospívajících dívek a dospělých žen.

== Odkazy ==

Externí odkazy

 * DermNet – Zarděnky
 * Pediatrie pro praxi: Virové exantémy dětského věku
 * Pediatrie pro praxi: Infekční exantémová onemocnění v dětském věku