HBsAg positive mother and newborn

HBsAg (Hepatitis B surface Antigen i.e. Australian antigen) is the hepatitis B virus (HBV) surface antigen. Determination of HBsAg in serum is used to identify persons infected with HBV and to monitor the development of acute or chronic hepatitis B. HBsAg is positive in acute or chronic hepatitis B as well as in healthy carriers.

Screening hepatitidy B v těhotenství
Přítomnost HBsAg v krvi se vyšetřuje u všech těhotných žen, a to '''do 14. týdne těhotenství''', s cílem prevence vertikálního přenosu infekce HBV od matek s vysokou HBV virémií na jejich děti během porodu. U novorozenců HBsAg pozitivních matek se po porodu provádí kombinace aktivní a pasivní imunizace. U těhotných žen s vysokou aktivitou HBV by kombinovaná imunizace nebyla dostatečně účinná, proto se v indikovaných případech podává v průběhu třetího trimestru protivirová léčba (tenofovir, telbivudin).

Novorozenec HBsAg pozitivní matky
Plod/novorozenec se může nakazit hepatitidou B od matky transplacentárně během těhotenství či porodu, během porodu kontaktem s infikovanou plodovou vodou, vaginálním sekretem či krví matky, ev. postnatálně (krevní transfuzí, fekálně-orálně). Riziko přenosu infekce je násobně vyšší, pokud je matka současně HBeAg pozitivní (marker replikace viru) a anti-HBe negativní (riziko přenosu je cca 70-90 %, zatímco při HBsAg pozitivitě s HBeAg negativitou je riziko přenosu 5-20 %). Vaginální porod nezvyšuje riziko přenosu HBV.

Hepatitida B má dlouhou inkubační dobu (45-160 dní), proto je v novorozeneckém období klinicky němá. I v kojeneckém období se klinicky manifestuje jen vzácně, ikterus má méně než 3 % infikovaných. Klinický obraz je variabilní, patří do něj:
 * mírná transientní akutní infekce;
 * chronická aktivní hepatitida s/bez cirhózy;
 * chronická perzistující hepatitida;
 * fulminantní fatální hepatitida B (vzácně);
 * hepatocelulární karcinom u starších dětí a mladých dospělých.

V perinatálním období se u dětí HBsAg nevyšetřuje v pupečníkové ani v žilní krvi. V pozdějším období lze u dětí vyšetřit HBsAg a anti-HBc-IgM (ukazatel akutní infekce), ev. HBV DNA (kvantifikace virové nálože).

Všechny děti HBsAg pozitivních matek jsou dle platné vyhlášky očkovány proti hepatitidě B do 24 hodin od narození. Podává se '''imunoglobulin proti hepatitidě B (HBIg) i.v. a 1. dávka vakcíny proti HBV i.m.''' do vnější strany stehna, dále se pokračuje dle příslušného očkovacího kalendáře. Následně je vhodné sledování dětí i matek v hepatologických ambulancích infekčních oddělení (efekt vakcinace lze ověřit vyšetřením anti-HBs a HBsAg u dítěte po dokončení očkovacího schématu ). HBsAg lze v mateřském mléce prokázat, ale kojení není u HBsAg pozitivních matek kontraindikováno, u očkovaných dětí nezvyšuje riziko infekce.

V České republice je nízká incidence a prevalence hepatitidy B (HBV), vyšší prevalence je u osob z Vietnamu, Číny, Ruska a Ukrajiny. Očkování proti hepatitidě B je v České republice od roku 2001 součástí očkovacího kalendáře.

Související články

 * Hepatitida B
 * Infekce ohrožující plod: Vrozená syfilis • Kongenitální toxoplazmóza • Vrozená listerióza • HIV infekce v těhotenství • Význam chlamydií a mycoplasmat v perinatologii • Vrozená cytomegalová infekce • Adnátní HSV infekce
 * Infekce v novorozeneckém věku

Externí odkazy

 * Doporučený postup České neonatologické společnosti - Postup péče o novorozence HBsAg pozitivních a anti-HCV pozitivních matek (2007)
 * Doporučený postup České gynekologické a porodnické společnosti (2015) - Dispenzární péče v těhotenství
 * Zero To Finals: Understanding Hepatitis B Serology Results (didaktické video)