Chronic venous insufficiency

__BEZOBSAHU__ thumb|200px|right|Varixy na pravé dolní končetině Jedná se o nejběžnější komplikaci žilní varikozity. Termín se užívá pro znaky a symptomy spojené s chronickou žilní hypertenzí.

Patogeneze
350px|thumb|Schéma varixů na DK Podkladem vzniku je vzestup tlaku, ten vznikl následkem chlopenní inkompetence, refluxu, obstrukce. Nejvážnější formy nacházíme u posttrombotického syndromu, mírnější vznikají následkem varixů. V 80 % je důsledkem hluboké žilní thrombosy (jako tzv. postflebitický syndrom), ve zbylých 20 % se uplatňují primární varixy, agenese chlopní a vrozené AV zkraty. Hlavní faktory vzniku jsou dva – selhání svalové pumpy a chlopenní insuficience s refluxem. Může být ve formě kompenzované – svalová pumpa je schopna se vypořádat s objemovým přetížením, nebo dekompenzované – kožní změny – svalová pumpa už to nezvládá, vzniká žilní hypertenze.

Klinický obraz
Klasickým projevem je trvalý otok, který nereaguje na polohu vleže. Často ho provází kožní hyperpigmentace, ekzém, podkožní fibróza (lipodermatoskleróza), bílá atrofie a ulcerace, dále pak tlak a tíha v končetinách a noční křeče. Dalším projevem může být tzv. corona phlebectatica – dilatované rudé až modré žilky při vnitřním kotníku. Při nejtěžším stádiu nedostatečnosti se vyskytuje ulcus cruris.

Konzervativní

 * u posttrombotického syndromu – warfarin k zabránění recidivy trombózy
 * změna životního stylu (cvičení, redukce hmotnosti, pravidelná stolice…)
 * komprese, venotonika

Chirurgická

 * odstranění varikózních žil, přerušení perforátorů, …
 * Palmeho rekonstrukce – při uzávěru zevní nebo společné pánevní žíly se na v. femoralis na postižené straně našije zkříženě v. saphena magna z druhé strany

Kožní změny
Kožní změny se dělí do 3 stupňů:


 * 1. stupeň – corona phlebectatica paraplantaris, perimaleolární edémy;
 * 2. stupeň – otok DK, kožní změny (hyperpigmentace, dermatitis varicosa, hypodermatitis, dermatoskleróza);
 * 3. stupeň – ulcus cruris venosum.

center|náhled|upright=1.6|Video v angličtině, definice, patogeneze, příznaky, komplikace, léčba.

Ulcus cruris venosum
Jedná se o chronický bércový vřed, predilekčním místem je krajina nad kotníky. Vzniká v důsledku chronické venosní insuficience. Provokujícím faktorem bývá jinak zcela banální trauma.

Léčba bércového vředu
Léčba musí být komplexní.


 * chůze s kompresí (u imobilních pacientů intermitentní pneumatická komprese)
 * zevní léčba
 * obklady s chloraminem, krytí okolí vředů obklady se zinkovou pastou, gentianovou violetí, enzymatické přípravky 	(kolagenasa)
 * do vyčištěných vředů aplikujeme granulační (AgNO3) a posléze epithelisační prostředky (borová vaselina)
 * chirurgická léčba
 * podvaz insuficientního perforátoru, exstirpace masivních varixů
 * excise kalosních okrajů vředů
 * transplantace kožních štěpů
 * farmakoterapie – pentoxyfilin

Související články

 * Venofarmaka
 * Primární a sekundární žilní městky

Zdroj